Skip to content
Call Us Today! 212-533-4646 | MON-FRI 12PM - 4PM (EST)
DONATE
SUBSCRIBE
Search for:
About Us
Publications
FAQ
Annual Report 2023
Annual Report 2022
Annual Report 2021
Initiatives
Advocate
Educate
Cultivate
Care
News
Newsletters
Sign Up For Our Newsletter
Join UNWLA
Become a Member
Volunteer With Us
Donate to UNWLA
Members Portal
Calendar
Shop to Support Ukraine
Search for:
Print
Print Page
Download
Download Page
Download Right Page
Open
1
2-3
4-5
6-7
8-9
10-11
12-13
14-15
16-17
18-19
20-21
22-23
24-25
26-27
28-29
30-31
32-33
34-35
36-37
38-39
40
СВЯТКУВАННЯ ТИСЯЧОЛІТТЯ ХРЕЩЕННЯ РУСИ-УКРАЇНИ В ПОЛЬЩ І Під проводом п. Лісецького (Сансет Травел Ей- ґенсі Інк.), в середу 31 серпня 1988 року наша неве личка група 21 особа виїхала до Торонта. На летови- щі до нас прилучилися чотири особи й о 3.30 поль ським літаком ”Льот” відлетіли до Варшави. Погода нам сприяла, літак летів дуже рівно й о 6-ій год. ра но приземлився на летовищі Окенцье в Варшаві. По перевірці паспортів і віз, ми пересіли на автобус і по їхали до Любліна. (Мабуть їхали 5 годин). Після смачного обіду і двох годин відпочинку, ми пішли до Католицького Любельського Універси тету відвідати наших питомців, котрі студіюють на тім університеті. Професор теології о. Сергій Ґаєк (поляк) чекав вже нас, поздоровив українською мо вою, впровадив нас в будинок університету в залю, де відбуваються сесії. Отець професор розказав нам, що з нагоди 1000-ліття хрещення Київської Руси в днях 8-10 березня в їхньому університеті відбулася сесія: ’’Теологія та християнська думка давньої Руси з погляду минулих століть”. Її організувала Комісія Єпископів для справ екуменізму. Учасниками були науковці з цілого світу, владики греко й римо-като- лицького обрядів у Польщі, а також представники Православної Церкви з С.Р.С.Р. Продовжуючи роз мову о. професор сказав, що у квітні в цьому універ ситеті українська молодь влаштувала Тиждень Укра їнської Культури. Програма складалася з музичних концертів, фільмів, фотовиставки й наукової сесії: ’’Українці-Поляки — погляд у майбутнє”. При університеті знаходиться капличка, в котрій протоігумен о. Бернард Панчук відправив молебен. Опісля ми пішли до канцелярії з українським питом- цем, та зложили даток на їхні потреби. На тому уні верситеті студіює наших 11 питомців. У Люблині оглянули гарну римо-католицьку ка- тедру. При цьому костелі находиться акустична кім ната. З двох протилежних кутів на віддалі 100 м., ехо несе голос дуже виразно. На вулиці Руській були у православній церкві, в котрій знаходиться чудотвор на ікона Матінки Божої Любельської, дарунок князя Константина Островського. Подібно церква підлягає польській православній — автокефальній церкві. Опісля ми зайшли на королівський замок, оглянули каплицю, збудовану за панування короля Ягайла. Вона замітна тим, що стіни прикрашені візантійськи ми фресками — в той час фрески відреставровува- но. їдемо у напрямі Перемишля. Затримуємося в Ярославі, щоби оглянути старовинну муровану цер кву — нечинну 40 літ, а перед роком віддану греко- католикам. Страшна руїна, мальовила знищені, тинк великими кусками повідпадав, іконостас і кевот ви кинуті з церкви валялися в дзвіниці. Священика на місці нема — доїжджає. Церква ззовні відмальована, люди приготовляються до святкування тисячоліття. Думаю, що урочистості відбулися під голим небом. В дальшій дорозі затримуємося коротенько в Пйонтковій для оглянення церкви, а дальше Посаду Риботицьку. Тут були колись 3 оборонні церкви на шого обряду, залишилася тільки одна і є в ремонті. Четвертого дня ми доїхали до Перемишля. Тут знаходиться резиденція Івана Хрестителя — місце осідку наших Владик — Єпископа Стефана Москва, мітрата о. Івана Мартиняка. Цього дня ми оглянули катедру греко-католицьку, дієцезальний музей, в якому зберігаються пам’ятки по св. пам’яті єпископа Коциловського: ризи, митра і таке інше. Також огля нули замок. Вечором мали зустріч в Громадсько- Культурному Клюбі, при чайочку і вині. Гарненькі панночки співом при супроводі бандур прикрасили ту небуденну зустріч. П’ятого дня побуту нашого в Польщі припадала неділя. Протоігумен о. Бернард Панчук відправив св. Літургію в катедрі, а після обіду автобус завіз нас до Кальварії Пацлавської. Серед лісів, 24 км. від Перемишля, знаходиться костьол з чудотворною іконою Матінки Божої з Дитятком Ісусом на руці. Ікона бароккового походження з XVII століття. Хто її малював невідомо. В 1679 році її перенесено на Кальварію з Камінця Подільського, з обителі о.о. Францішканів. Як опинилась чудотворна ікона на Кальварії? В 1672 році турки здобули місто. Монахи, лишаючи місто, не мали можливости забрати ікону зі собою — з тою іконою пов’язана чудова леґенда: турки кинули ікону до ріки. Мати Божа мала об’яви тися старенькому чоловікові, сказала, де ікона нахо диться й просила занести на Кальварію й умістити в новозбудованому костьолі о.о. Францішканів. Ста рець ікону видобув з ріки, завинув у полотно й виру шив у дорогу. По дорозі на ніч затримався в Сам- борі, де ікона заясніла надзвичайною ясністю. На вістку такого чуда самборяни з процесією достави ли ікону на Кальварію. В тому костьолі крім латин- ників відправляли св. Літургію і наші священики, їдемо до Сянока. Там заходимо до церкви барокко- вої архітектури, котра до другої світової війни нале жала греко-католикам, а після війни була віддана православним на Собор. Єпископом того Собору є блаженний Адам — лемко. Автокефальна право славна церква є під юрисдикцією варшавського ми трополита Василя. Тут же оглянули замок-музей ду же старинних ікон з 13-17 століття. Ці ікони похо дять з нечинних та знищених церков. Цей музей є у посіданні 700 ікон — вони є в перехованні, а в міру фінансових можливостей в консервації. Наразі тіль ки 70 ікон є доступними для публіки. Оглядаємо ек спонати народньої ноші з деяких сіл, як рівнож з гончарства. Були теж в Етнографічному Парку дав ньої архітектури Бойків і Лемків. І знову ми в дорозі, прямуючи на Горлиці через 14 ’’НАШЕ ЖИТТЯ”, ЧЕРВЕНЬ 1989 Видання C оюзу Українок A мерики - перевидано в електронному форматі в 2012 році . A рхів C У A - Ню Йорк , Н . Й . C Ш A.
Page load link
Go to Top