Skip to content
Call Us Today! 212-533-4646 | MON-FRI 12PM - 4PM (EST)
DONATE
SUBSCRIBE
Search for:
About Us
Publications
FAQ
Annual Report 2023
Annual Report 2022
Annual Report 2021
Initiatives
Advocate
Educate
Cultivate
Care
News
Newsletters
Sign Up For Our Newsletter
Join UNWLA
Become a Member
Volunteer With Us
Donate to UNWLA
Members Portal
Calendar
Shop to Support Ukraine
Search for:
Print
Print Page
Download
Download Page
Download Right Page
Open
1
2-3
4-5
6-7
8-9
10-11
12-13
14-15
16-17
18-19
20-21
22-23
24-25
26-27
28-29
30-31
32-33
34-35
36
пагандою серед чужинців і 'вихов ним •маїтері'йлсш для молоді. Може- дю працювати, над зміцненням на- шої внутрішньої організації і, що ще важніше, над вихованням у -мо лодого покоління розуміння по чуття відповідальности, обовязку, дисципліни, необхідних для праці в організації. І тому дуже важли во, щоб наша, молодь з самих юних літ, ’привчалась до праці в громаді і 'вміла підпорядкуватись її дисципліні, .виробила їв собі .по чуття громадської відваги й від- повідаїльности. Це буде поступо ва підгото'вка до більш важкої гро- дгадської праці в майбутньому. Це важливо й тому, що молодь мати ме тоді, постійний звязок з рідною громадою і тим буде більш охоро нена від денаціоналізації. Це .має велике -значення й тому, що з притягненням до українсько го організованого життя усіх сил в еміграції, зміцніє й українська справа. І тоді зможе краще проти діяти'проти ворожої агітації боль- шевйків і всіх інших ворогів Укра їні*: А .в першу чергу проти таєм- нихєоівєтських агентів, що, удаю чи. - Л себе українців, висмівають українські традиції, як щось „ста ромодне", щоб усунути їх, як формуючу націю силу. Коли пра ця їх буде натрапляти на органі зовану протидію з боку патріо тичної української еміграції, то це в значній .мірі ослабить їх під ривну роботу. Тому таке .важливе значення в житті молоді .на еміграції мають організації молоді. Коли почало помічатись серед молоді, все біль ше збайдужіння до проблем укра їнської спільноти., завдяки енергії й жертвенній праці деяких пред ставників 'МОЛОДІ, які зрозуміли конечність таких організацій, по чали вони, створюватись. Ці орга нізації зібрали у своїх рядах ак тивну молодь, створили свою пре су, почали! організувати з'їзди, ку ди запрошують молодь американ ську, англійську і он., де обгово рюють ‘пляни1 дальшої праці. Зак- т.ивізуваїли свою працю й давно існуючі організації молоді в Аме риці, куди1 включились і новопри булі.- Але сильні ті організації бу дуть лише тоді, коли працювати там будуть справді „на совість", а не так, як згадує про це в статті „D e Profundis" („Хліборобська Україна" 1920-1921 pp.) проф. Дмитро Дорошенко-: „Бо ми не звикли ставитись до своєї націо нальної добровільної служби так, як із примусу ставились до дер-1 жавної або й до громадської слу жби російської" — .можемо до дати — „й інших народів". Думка про необхідність органі зуватись українській молоді є до бра й -відповідає сучасному бігу життя. Організації молоді є ко нечні. Лиш вони не повинні щ оро ку повторювати те саме, а мусять розвиватись і рости. Вени .мусять тримати звязок із українською молоддю з інших держав і конти нентів. Мусять входити організо вано в життя світових організацій молоді. Щоби праця в організаціях мо лоді не занепала, треба передусім все більше викристалізовувати по ставлені собі завдання. Це активі зує працю, бо втягає до неї все більше .молодих сил, яким імпонує своїм рухом і енергією. Бо там, де праця занепадає, все розпли вається. Отже й сама молодь му сить старатися підтримувати ціка вість до українознавства .в своєму молодому окруженні. Підтримува ти волю до' боротьби за нашу справу. Це ж тепер багато легше, бо ем,грації 'багато, а не як за ча сів Григора Орлика., коли це були одиниці. А все ж Григор Орл.ик став визначним українським ди пломатом і політиком, хоч залишив Україну, як мав усього... 7 рскі-в. Провадити працю в організа ціях .молоді, як і в усіх інших ор ганізаціях ;в еміграції, нелегко. Немає фінансів, меценатів, брак часу. Є лише молоді сили й образ поневоленої, але неподоланої Батьківщини, для якої треба тво рити, як сказав свого часу Ганді, силу національного опору, перед яким заломиться найсильніша зброя .ворогів. А старшим грома дянам і організаціям' треба під тримувати всі організації, які провадять працю з молоддю: Пласт, школи українознавства, ,ва- каційні1 оселі і ін. Намолодь і пра цю н:ад нею звертають увагу і Церква, і різні жіночі й харита- тиївні організації, як УЗХ, СУА, ОУК, СУК і ін., хоч відчувається, що тут повинна бути більша жер- твеніність. І .не лиш жертвенність. Бо коли частина молоді стратила зацікавлення до українських лек цій та імпрез, то це «е лиш тому, ПОМЕР НАШ СПІВРОБІТНИК Смерть Володимира Лотоцького була для „Нашого Життя" неспо діваним ударом. Від його засн о- вання він був постійним співробіт ником його і його думка проходи ла часто у важливих рішеннях чи постановах журналу. Володимир Лотоцький б ув од ним із журналістів із покликання, що ї х у нас так мало. Замилуван ня до цього діла привело його ще в студентських роках до праці в редакції „Діла". Ц е й спричинило його покликання до „Свобода" в Д ж ерзи Ситі у 1914 р. Впродовж 44 літ він працював у цій галузі і проклав свій слід у розбудові українського громадського життя в Д ЗА . „Наше Життя" входило також у сф еру його заін тересувати Ще перед його появою він, як редак тор „Америки", допоміг Союзові Українок Америки, придбати о - крему сторінку для своїх- звітів. Згодом, коли життя організації розросталось, він піддержав дум ку оснувати окремий жіночий ж ур нал. При появі першого числа „Нашого Життя" він допоміг по радою і вказівками. І дальше ці кавився живо розвоєм ж урналу. Знаючи досконало журналістичне діло, він мав вироблений погляд на ролю й завдання ж іночої преси. А в одній ділянці став н езаступ- ним співробітником. Англійська частина „Нашого Життя" вимага ла щораз більше місця й уваги, від коли тут народжені жінки уві йшли до СУА. Володимир Лотоць- кий знав англійську мову доскона ло, як і ментальність американ ського читача. Тому його пере клад не був сухим переповіджен- ням тексту, а справжнім відтворен- що на них переможно впливає атракційна сила чужого^ оточен ня, але й тому, щ о праця україн ських організацій часто бува.€ не цікава, одноманітна, і відстала від життя. Старші часто* довго цього не помічають, заплутавшись у формалістиці, але молодь має на це чуйне «ухо. Тоді вона відхо дить і шукає іншого. Але студію ючи серед чужого Оточення, не зацікавившись працею серед сво їх, івона легко може бути втягнена в бурхливий ©ир чужих ХВИІЛЬ. Видання C оюзу Українок A мерики - перевидано в електронному форматі в 2012 році . A рхів C У A - Ню Йорк , Н . Й . C Ш A.
Page load link
Go to Top