Skip to content
Call Us Today! 212-533-4646 | MON-FRI 12PM - 4PM (EST)
DONATE
SUBSCRIBE
Search for:
About Us
Publications
FAQ
Annual Report 2023
Annual Report 2022
Annual Report 2021
Initiatives
Advocate
Educate
Cultivate
Care
News
Newsletters
Sign Up For Our Newsletter
Join UNWLA
Become a Member
Volunteer With Us
Donate to UNWLA
Members Portal
Calendar
Shop to Support Ukraine
Search for:
Print
Print Page
Download
Download Page
Download Right Page
Open
1
2-3
4-5
6-7
8-9
10-11
12-13
14-15
16-17
18-19
20-21
22-23
24-25
26-27
28-29
30-31
32-33
34-35
36-37
38-39
40
творці бачили на одягах князів, бояр, на церковних ризах орнаменти виш иті парчею та р ізн о кольоровими шовками і хотіли застосувати ці мотиви на своїх рушниках. Не маючи змоги купити собі парчі чи шовку до вишивання, вони створили різні стіби, щоб видобути однією червоною ниткою світло- тіневий ефект, чого й доконали. Отак поліхромний орнамент з дорогих тканин перетворився в одно тонний, завдяки різнородним стібам з не менш вдалим ефектом. Надзвичайно цікаві та одні з найстарших орна ментів на рушниках, значення яких науковці роз шифрували, знаходимо на кролевецьких рушниках. Кролевець, місто на Поліссі (Сумська область), засноване з початком 17 століття. Місто заселене у великій мірі місцевими людьми, які жили там спокон віку, скоро перетворюється у великий ткацький центр та стає важливим торговельним пунктом між Україною і Росією. В Кролевці відбувалися два рази в рік великі ярмарки (Вознесенський та Воздвижен- ський), на яких збували велику кількість кролеве цьких рушників. Родини в Кролевці іноді мали по кілька варстатів і ткали на них усі члени сім’ї. Лляну пряжу мали місцеву, тільки червону нитку для взору спроваджували аж з Бухари. Найдавніший, як теж і найпростіший елемент взору, який знаходимо на кролевецьких рушниках, це солярний орнамент. Кола, розетки, зірки, ромби, квадрати, трикутники і прості кольорові смуги — все це мотиви тісно пов’язані з культом сонця, змінами в природі, як день і ніч, зима і літо та ін. Перенесення сонця на рушник у символічній формі — це свого роду заворожування, щоб сонце постійно сходило й ніколи не переставало гріти. Найбільшою тривогою первісної людини було те, що сонце могло б колись не зійти. Ткали теж на кролевецьких рушниках в геометризованій формі птахів, як ось півнів та качок. Півень сповіщає, коли сходить сонце, і тому він у народнім віруванні став символом сонця та світла. В народніх звичаях залишилося безліч обрядів, в яких важливу ролю відограє півень. Дівчата ворожать з півнем, щоб знати, який жених буде, господарі довідуються про урожай, ворожачи з півнем. Півня теж у давнину приносили в жертву. Наприклад, на весіллі разом з короваєм подавали теж і кусок печеного півня. Отож не диво, що півень знайшов собі місце і на рушниках. Качки символізують весняну воду — прихід літа. Одним із провідних орнаментів на кролевецьких рушниках — це зображення жінки-богині, яку ми називаємо Берегинею. Культ Матері-Богині Землі — Берегині відомий з часів матріярхату в Трипільській культурі і раніше. Отож залишки цього культу дійшли до наших днів на рушниках і були передані ніким іншим, як жінками ткалями. Берегиня на рушниках зображена з піднесеними вгору руками (так як в Оранті). В руках вона тримає дві квітки на яких іноді сидять півні або інші птахи. Часом Берегиню зображують з трьома квітками: дві в руках, одна над головою. Є ще й рушники, на яких одну постать Берегині ставлять на другу і на третю і це виглядає, що Берегиня мов дерево розквітає. Постать Берегині можемо знайти теж і на рушниках східнього Поділля (Клембівка), про що мова буде пізніше. Берегиня — це богиня багаства, врожаю, плодючости, та всього, що народжувалося. її праобраз знаходимо на Збручанськім ідолові (т. зв. Святовит), де вона зображена з турячим рогом у руці у вищому шарі статуї та з немовлятком над плечем у нижчому шарі. Залишки культу богині Берегині дійшли до наших часів. Один з дуже цікавих звичаїв записала мовознавець Олена Курило про те, як під час збору врожаю в деяких селах ’’водили Перегеню” (Берегиню). На Перегеню вибирали дівчину працьовиту, невинну та гарну. її обмотували червоними поясами. У піднесені вгору руки іноді клали дерев’яні ложки. Тоді водили її по цілому селі, приговорюючи та приспівуючи. У той час Перегиня виконувала різні рухи руками та дерев’яними ложками. Якщо дівчина була малого зросту, тоді вона ставала на плечі парубка та придержувалася Мот ив богині Берегині на Кролевецькім т канім руш нику The m otif of the goddess Berehynia on a woven towel from the Krolevec' textile mill. 6 НАШЕ ЖИТТЯ, БЕРЕЗЕНЬ 1976 Видання C оюзу Українок A мерики - перевидано в електронному форматі в 2012 році . A рхів C У A - Ню Йорк , Н . Й . C Ш A.
Page load link
Go to Top