Skip to content
Call Us Today! 212-533-4646 | MON-FRI 12PM - 4PM (EST)
DONATE
SUBSCRIBE
Search for:
About Us
Publications
FAQ
Annual Report 2023
Annual Report 2022
Annual Report 2021
Initiatives
Advocate
Educate
Cultivate
Care
News
Newsletters
Sign Up For Our Newsletter
Join UNWLA
Become a Member
Volunteer With Us
Donate to UNWLA
Members Portal
Calendar
Shop to Support Ukraine
Search for:
Print
Print Page
Download
Download Page
Download Right Page
Open
1
2-3
4-5
6-7
8-9
10-11
12-13
14-15
16-17
18-19
20-21
22-23
24-25
26-27
28-29
30-31
32-33
34-35
36-37
38-39
40-41
42-43
44
Цінні досліди Оскільки костюм це нерозлуч на частина танку, дозволимо собі коментувати Показ Історичного Жіночого Одягу, тиімбільше, що частиною програми цього вечора були танки у виконанні Тані Лю тих. Оскільки ця нотатка не пре тендує на критику, скажемо лиш, що Таня Лютик належить до не численних наших танкових сил із професіональним вишколом, що, на жаль, не мають можливості в тій ділянці стало працювати. Шко да, бо принагідні виступи ніколи не можуть заступити систематич ної роботи на сцекі. Надіємося, що панна Лютик таки знайде час і охоту працювати у ділянці тан ку і що ми її ще не раз побачимо. Щодо головної частини програ ми — показу костюмів — добре знаємо, що „на початку було- сло во “, та як воно час від часу увін чається ділом, то не можна такого свята обминути. Так сталося і з ініціятивою пані Христини Воє- відки, що зуміла заохотити чи сленних членок 64 Відділу СУА до великої роботи. Пані не лиш зрозуміли важливість задуму, що його взялися перевести в життя, але також зуміли працювати, як скоординована група. З практики знаємо, що значить зібрати матеріял, та зреалізувати історичний костюм, спеціяльно наш, коли матерія лів небагато, а джерела десь далеко у музеях рідного краю. В такому випадку ситуація вимагала не лиш дослід ної та фахюво-кравецької роботи, а великої кількости фантазії, сма ку і спеціяльнюго відчуття. Всі ці прикмети було видно на всіх ко стюмах, виведених на показі, та ще одне — матеріяли костюмів, а зокрема прикраси — обминули дуже велику загрозу — ніодин з них не мав театрального вигляду. Можна спокійно сказати, що спро ба реконструкції вийшла на май же музейному рівні. Це ми вва жаємо чи не найважнішою рисою показу, бо чи можна опреділити з абсолютною точністю автентич ність кожного деталю і прикраси? Адже жіноча мода, чи то тепер, чи перед багатьома століттями, це матеріял у руках індивідуаль ної жінки, з якого вона творила та ідеалізувала свій образ. Від її смаку та творчих нахилів зале жав її зовнішний вигляд. У ви падку ЦЬОГО П0К2'Зу, кожний ко- стЮ'М це прояв індивідуального смаку пань,.що їх проектували та шили. Уважаємо дуже цінним факт, що пані не пішли по витоптандій і загально прийнятій стежці, — себто не зробили показу нарсд- ньої ноші, що репрезентує лиш одну верству нації •— селянство. Усі імпрези, що мають за ціль ознайомлювати з народнім ми стецтвом та зберегти його тради ції, являються дуже цінними. Та тут бачимо групу, що відважи лася на щось нове, чого досі ще ніхто у нас не зробив. Ми нахо димося в ситуації характеристич ній для всіх поневолених націй — у нас лиш село мало можливість затримати традиції, що заникли в процесі винищення провідної верстви. Сліди всіх традицій мож на знайти у народньому мистец тві, та- і воно вже перейшло в плян музейний, як вислід занику селянства чи то перетворення йо го в пролетаріят. Отож слідую чим кроком у роботі членок 64 Відділу було б цікаво побачити поперте ношу історичних періо дів, що були заступлені на. пока зі (себто княжої та козацького барокко), а потім спробувати від шукати та зілюструївати ті сліди, що їх залишили історичні костю ми на народній ноші майже ще сучасного періоду. Щодо акомпаніяменту музич ного та поетичного, ми не фахів ці у цих ділянках, а тому лиш можемо сказати, що на нашу дум ку, музика пана проф. Б. Пер- фецького безумовно творила від повідний настрій і тло для пооди ноких костюмів. Щодо поетично го акомпаніяменту;, коментатор прожив майже ціле життя на емі грації, де „слово" було у біль шості випадків не лиш на почат ку, а в середині і на кінці, а. то му навіть як воно походить з пе ра такого визначного поета як Леонід Полтава, і мало, стати ,,підливою" до головної частини імпрези-костюму, то все ж воно трохи перешкоджає сприймати цілість. Дсд:тковою причиною до того був костюм одної з декля- матсрск. Прикро побачити, після безконечної кількости імпрез, пи сань і т. п. про народню ношу, на корсетці і попередниці наддні прянського костюму д є ш є е о бли скучі стрічки, а ще коли в ньому одягнена такої виїмкової краси — типова українка, як пані Оля Киричекко-Шуган. У зв’язку з усіми нашими ім презами багато говориться зав жди про молодь та її брак заці кавлення українською культурою. Нгше переконання таке, що від пихаючим чинником являється не культура, а бргк її, бо те, що НАШЕ ЖИТТЯ — ГРУДЕНЬ, 1966 9 Із показу історичних строїв: Дівчина з боярського роду у Га лицько- Волинському князівстві. Моделює Марта Навроцька. From the Fashion Show of Ukrainian historical rostumes: Young girl of the Ukrainian nobility
Page load link
Go to Top