Skip to content
Call Us Today! 212-533-4646 | MON-FRI 12PM - 4PM (EST)
DONATE
SUBSCRIBE
Search for:
About Us
Publications
FAQ
Annual Report 2023
Annual Report 2022
Annual Report 2021
Initiatives
Advocate
Educate
Cultivate
Care
News
Newsletters
Sign Up For Our Newsletter
Join UNWLA
Become a Member
Volunteer With Us
Donate to UNWLA
Members Portal
Calendar
Shop to Support Ukraine
Search for:
Print
Print Page
Download
Download Page
Download Right Page
Open
1
2-3
4-5
6-7
8-9
10-11
12-13
14-15
16-17
18-19
20-21
22-23
24-25
26-27
28-29
30-31
32-33
34-35
36
Проблеми німецького жіноцтва (Закінчення) І в цій праці величезну увагу приді ляється також зовнішнім звязкам І ік формаціям. Для нас, українок, участь у міжнародніх конгресах чи зїздах є щось незвичайне і трапляються так! події раз чи двічі на рік. Для німкинь міжнародній форум — це рідна стихія, безперебійний конвеєр праці, де вони зявляються постійними учасницями і куди їх ніколи не забувають поклика ти, Також і у себе вдома німецькі жіночі організації і обєднання часто скликають широкі конференції, чи зїз- ди з метою обговорення різних акту альних тем. Від 25. травня до 4. червня в Бор- кумі відбувся конгрес жінок Захід- ньої Німеччини у справі боротьби проти алькоголізму. І тут головною була тема: „Співвідповідальність жін ки у громадському житті". (Говори лось про виховання на вулиці, і в школі, гостинність, книжка, фільм, ра діо, зайняття у вільний час.) Був це попередній обмін думок до плянова- ного всесвітнього конгресу, що мав відбутися, на велику радість присут ніх, у Німеччині, в 1956 році, з 1500 делегатками - антиалькоголічками в Бремені, де початки цього товариства були вперше покликані до життя От- тілею Гофман. (Ч. 6. ст. 20). Конгрес учителів і виховників від бувся, за німецькою традицією, на Зе лені Свята. Тривав 8 днів і був при свячений питанням школи і вихован ня молодого покоління. (Ч. 6. ст. 15). Спільний конгрес німкинь Захід- ньої Німеччини скликано 7.—9. травня в Берліні, в присутності гостей із Франції, Великобританії, Г оляндії, Скандинавських країн і Зєдинених Держав Америки. Ляйтмотивом про ходила думка: „Признання едности для Німеччини і для всього Західньо- го Світу4*. (Ч. 5. ст. 11). 6*—7. березня в Берліні відбулись 7 головні збори німецьких ЮНЕСКО- комісій. Головними пунктами були пи тання дальших старань поліпшення щкільних підручників, виготовлення Читацького матеріялу для малограмот них, участь в інтернаціональній про грамі гуманітарних студій і т. д. (Ч. ■f. ст. 18). І От виміна думок з середовищем жі- |гок - універсанток Австрії (Ч. 2., ст. ji8). Ось скликане міжнародне обєд- нання університетських жінок (Ч. 9. ст. 19). Бачимо, що радять над про блемою одиноких працюючих жінок- академіків (Ч. 11. ст. 11). Та спинімось на праці німецьких жі нок на міжнародньому форумі, бо та їхня робота до деякої міри впрова джує і нас в коло сучасних зацікав лень передових жінок західнього світу. 13.—15. жовтня 1955 р. студійні дні німецьких і г о л л а н д с ь к и х жіночих ор ганізацій і жіночих професійних груп в Рейдші, під гаслом „Жінка в еконо м ш і (Ч. 11. ст. 19). Від 17. серпня до 1. вересня німець ка делегація на конгресі в Коломбо, якому присвячено увагу в Ч. 11. ст. 17, 18, 19. Міжнародня зустріч обєднання жі нок Німеччини в липні 1955 року з жі ночими організаціями Данії, Франції, Англії, Голяндії, Норвегії, Швеції і Зє динених Держав Америки. В Парижі, за ініціятивою Світового Міжнароднього Обєднання Матерей зібралися француженки і німкині від 2 до 7-го липня 1955 року, щоб прове сти дискусію над подоланням старих заїлих суперечностей між Францією і Німеччиною. Ціль — „самих себе ви вчити, щоб краще зрозуміти" а кінце ва мета — це все ж таки обєднана Ев- ропа. (Див. Ч. 10, ст. 19). Кінець вересня. В Амстердамі (Го- ляндія) відбувся трьох денний конгрес, на який голляндки запросили жінок — гостей з Франції, Бельгії, Англії, За- хідньої Німеччини. Тема — „Жінка і європейське єднання4*. (Ч. 10, ст. 18). 11. вересня 1955 р. в Женеві відбув ся зїзд „Міжнароднього Союзу Хри стиянських Жіночих Обєднань (Ч. 9., ст. 19). Від 14. березня до 1. квітня 1955 р. у Ню йорку відбулась сесія „Комісії студій становища жінки** при ОН. Представниці були від Домініканської Республіки, Пакістану, Польщі, Шве ції, Арґентіни, Австралії, Білоруської совєтської республіки, Китаю, Куби, Франції, Гаїті, Індонезії, Ливану, Со- вєтського Союзу, Великобританії, Зє динених Держав Америки, Венезуелі, Югославії і Німеччини (Ч. 9, ст. 12). Світовий Союз Католицьких Жіно чих Організацій, що нараховує 36 мі льйонів членок — жінок у світі, відбув свій конгрес 15.—19. травня 1955 року, вперше за своє існування, в Німеччи ні (Кельні). Цей конгрес підкреслив готовість жінок-католичок до співпра ці за всесвітній мир. (Ч. 6., ст. 20). На вчальні Комісії Світового Союзу Ка толицьких Жіночих Організацій зу стрілися в Парижі в квітні з метою створення спільного обєднання для рогляду європейських питань. Учас ниці: Бельгія, Англія, Франція, Італія, Голляндія і Німецька Союзна Респуб ліка (Ч. 5., ст. 19). Німецькі жінки брали участь у кон ференції у Вашінґтоні, де зібралося близько 600 визначних особистостей промислу, економіки, керівники дер жавних і місцевих установ Америки. Ця зустріч з жіночими організаціями поставила собі завдання застановитись над темою: „Жінки у світі сьогодні". (Ч. 5., ст. 18). В пляні постійного наголосу на об- єднанні Европи не забула редакторка і в своєму жіночому журналі про 8 генеральне засідання Міжнароднього Обєднання Есперантистів, яке відбу лось 10. ірудня 1954 р. в Монтевідео в своєму повному складі. Пропаґан- дивно сконстатовано, що есперанто поширює шляхи порозуміння народів між собою і служить для спрощення їх відносин. Коли даємо оцей докладний пере гляд обсягу громадсько-політичної праці німки, як державної жінки, то напрошується питання: чи корисно і нам бути поінформованими у їхніх „Інформаціях**? Що можемо запозичити для себе і чи не буде це одним із стимулів для рішення, над якими проблемами най перше ми мусимо також застановляти ся, а що відсувати на задній плян? Чимало чого тут можна запозичити. Але багато що треба і відкинути. Ні мецьке жіноцтво, так як взагалі весь західній світ, не усвідомлює в достат ній мірі московської небезпеки, що нависла над свободою, добробутом і розвитком народів цілої земної кулі. Як бачимо, німецькі жінки говоренням про мир не раз прокладають шляхи для комуністичної агресії. Нам, укра їнкам, боротися з цим надзвичайно трудно, але мусимо робити все залеж не від нас, щоб хоч би поволі й обе режно усувати небезпечні ілюзії з по ля міжнародньої жіночої діяльности. І ванна Чорнобривець Видання C оюзу Українок A мерики - перевидано в електронному форматі в 2012 році . A рхів C У A - Ню Йорк , Н . Й . C Ш A.
Page load link
Go to Top