Skip to content
Call Us Today! 212-533-4646 | MON-FRI 12PM - 4PM (EST)
DONATE
SUBSCRIBE
Search for:
About Us
Publications
FAQ
Annual Report 2023
Annual Report 2022
Annual Report 2021
Initiatives
Advocate
Educate
Cultivate
Care
News
Newsletters
Sign Up For Our Newsletter
Join UNWLA
Become a Member
Volunteer With Us
Donate to UNWLA
Members Portal
Calendar
Shop to Support Ukraine
Search for:
Print
Print Page
Download
Download Page
Download Right Page
Open
1
2-3
4-5
6-7
8-9
10-11
12-13
14-15
16-17
18-19
20-21
22-23
24-25
26-27
28-29
30-31
32-33
34-35
36
Відійшла громадянка Успіхи жінок (Памяті Стефанії Монцібович) Недавно тому дійшла до нас вістка, що в Рідному Краю помер ла три роки тому Стефанія з Ма- лашоків Монцібович. Самітна стар ша жінка не мала біля себе ближ чої рідні, бо один її син був «а засланні, а другі два у вільному світі. Щойно гіо роках передіста- лась сюди вістка про її кінець. Стефанія Монцібович .народи лась у 1883 p. ;В с. Паушівка, на Поділлі. Батько її о. Олександер Маланюк (до речі кажучи- — дід нашої відомої співачки Іри 1 Мала- шок) був зразковим священиком і громадянином, а мати Павлина з Стрілецьких справжньою матірю для свого села. В таких умо- винах зростала молода Стефанія. Прагнула освіти й батьки дали їй її, посилаючи до вчительського семинара у Станиславові. У 1904 році вийшла заміж за о. Євгена Монцібовича, катехита гімназії. Молода пара жила початково у Бродах, а 'потім .перенеслася до Львова. Хоч доля обдарувала молоде по ,,Провидіння", що позичку уділи ло. Треба взяти в тому участь і промовити кілька слів. Тут прида ється рутина, що її придбала Сте фанія Вовчак у 52 Відділі СУА. Вона промовляє однаково по-укра їнськи й по-англійськи, а це має велике значення. —- Але й користаю нераз із та ких поїздок, сміється пані Стефа. — От недавно тому коштувала знаменитого торта в одній парохії і мені зараз дали на прохання його припис. Можу послужити також читачкам Нашого Життя! Але вона привозить із поїздок не тільки приписи, а й щирі поба жання членів „Провидіння “, що вдоволені своєю касієркою. А в першу чергу горді на неї всі Со: юзянки, що вважають її своєю „дитиною “ Небагато їх, отих тут народжених, залишилось при своїй громаді і своїх установах. Але ті, що є — це найкращі представники молодого покоління. Однією з них є Стефанія Вовчак, касієрка Сою зу Українців Католиків „Прови діння". JI. Бура дружжя трьо'ма синами (Клим, Ро ман і Олександер), проте Стефа нія Монцібович знаходила час і на громадську роботу. Увійшла до т-ва ,.Укр. Захоронка“ і Марій ської Дружини Гіань. А коли пе редчасно помер її чоловік і вона залишилась із дітьми, зважилась на сміливий крок. Підучившись кравецтва, вона зложила майстер- ський кравецький іспит і відкри ла робітню. Важкий був це шлях для моло дої, мало досвідченої жінки. Але Стефанія Монцібович не боялась нових починів. Вона стала вчити кравецтва у школі ,,Труду“, потім відкрила власну крамницю, в якій виробляла і продавала чоловіче білля. Любила шукати все чогось нового в кожній роботі. Тому з ра дістю привітала почин молодих, що згуртувались'біля кооп. ,,Укра їнське Народне Мистецтво" і ста ли видавати журнал „Нову Хату“. Хоч це здавалось годі надто смі ливим, проте Стефанія Монцібо вич не злякалась ризика й піддер жувала почин. Довгі роки вона була головою Надзірної Ради ко оперативи. У її вдачі перехрещувались цін ні первні: зрілість і відповідаль ність за свої власні обовязки і о- хота й шукання нового. Це дозво лило їй перебороти труднощі, що життя ставило перед нею і пода рувати ще й дещо зі свого знання й досвіду громаді. Радісна усміш ка і погідний жарт притягали до неї людей. Як багато наших бабунь, Стефа нія Монцібович залишилась саміт ньою в останні роки. Та все ж доля винагородила їй це — біля неї була до останніх днів її вірна по- мішниця Маґда. Як багато наших дівчат, вона привязалась до своєї ,,па;ні“ і довгі роки провадила їй господарство. А в недузі й тер пінні (старенька зломала в 1945 році ногу) вона підтримала її й у 1949 р. закрила їй очі навіки. Із нею зійшла в могилу одна з передових жінок того часу, одна з кращих представниць галицько го жіноцтва, що вміла сполучити розум і серце в одне гармонійне ціле. JI. Б. Недавні вибори звернули увагу на жінок-парляментаристок. По між ними веде перед Маргарита Чейз Смит, єдина жінка в амери канському сенаті. Вона вже вибра на вдруге, отже широко відома а- мериканському загалові. її по стать із необхідною трояндою в петличці часто появляється на сто рінках ілюстрованих журналів. На віть кружляє дотеп про „троянду, що часом показує свої колючки"... Та Маргарита Чейз Смит тим не переймається. Вона вчителька по званні, яка вже в 1930 р. почала активно діяти в Республиканській Партії стейту Мейн. Брала участь також у праці зорганізованого жі ноцтва, бо була головою Федера ції Жінок-Професіоналісток стей ту Мейн. Вперше вона увійшла до ларля- менту, коли помер її чоловік-кон- гресмен Клайд Смит у 1940 р. Її призначено до Конгресу на його місце. Від того часу Маргарита Чейз Смит безнастанно чинна у парляменті, а в 1948 р. її вибрано до сенату. Під час війни вона брала чинну участь в армії. Перейшла до ре зерви в ранзі підполковника ле- тунства. Підтримує сильно акцію військової жіночої служби. Недавно тому їздила до СССР. Спогадів не опублікувала поза ко роткими враженнями. Напевне від- відчула, що коротка подорож не дає змоги збагнути справжнього стану. * Впродовж кілька літ доходять до нас вістки про успіхи нашої мо лодої піяністки Наталії Климке- вич. Шість літ тому вона прибула з Европи на Флориду. За цей ко роткий час увійшла в музичний світ того стейту. Музичний Клюб Америки влаштував уже пять її концертів, а в 1953 р. вона взяла участь у Міжнародньому Музич ному Фестівалі, виконуючи твори М. Лисенка. Осяги Наталії Климкевич стали успіхом української музики. На всіх своїх виступах і концертах вона дбає про те, щоб половину програми складали українські ком позитори. Й не диво, що після то го українська музика стала відома в Маямі. її виконують також учні Видання C оюзу Українок A мерики - перевидано в електронному форматі в 2012 році . A рхів C У A - Ню Йорк , Н . Й . C Ш A.
Page load link
Go to Top