Skip to content
Call Us Today! 212-533-4646 | MON-FRI 12PM - 4PM (EST)
DONATE
SUBSCRIBE
Search for:
About Us
Publications
FAQ
Annual Report 2023
Annual Report 2022
Annual Report 2021
Initiatives
Advocate
Educate
Cultivate
Care
News
Newsletters
Sign Up For Our Newsletter
Join UNWLA
Become a Member
Volunteer With Us
Donate to UNWLA
Members Portal
Calendar
Shop to Support Ukraine
Search for:
Print
Print Page
Download
Download Page
Download Right Page
Open
1
2-3
4-5
6-7
8-9
10-11
12-13
14-15
16-17
18-19
20-21
22-23
24-25
26-27
28-29
30-31
32-33
34-35
36
Із свята Лесі Українки 47 Відділу СУА в Рочестері: Деклямація „Сім струн“ ССС.Р випливає із системи ви зискування людини людиною, і з к о лоні ял ьноіг о г р абув анн я людських сил в Україні. Як не було -місця на повільне здобу вання .праїВ' за царських часів, так і- не можна -було достосува- ти здобутого рівноправні до. спромог і потреб жінк и. Навпа ки, на неї навалили найважчу і шйбільш брудну роботу і Цього навіть не заперечують і: не замасковують її експлуата тори. Про це згадує Перл,а Ме- ста в Запоріжжі, що там подив ляла. фабрику -сталі, зладжену зовсім на подобу найновіших ста лев арен ь в ЗДА. Що така праця не відбива ється корисно на житті роди ни — ЦЬОГО М И !Певні. Чи може вона /при цьому господарити чи івиховуївіати дітей? Та в СС- СР не привязують ваги до ро динного життя', -а навпаки -— стараються усунути вплив ро дини на виховання 'молодого покоління. А що така праця1 ни щить передчасно їздоровні жін ки — «це теж ні коїло не звору шує. „Людей у нас до'сить” — ось гасло, що його відміняють на всі лади. Українська жінка на еміграції теж не має легшого шляху. Чиї в умовиїнах таборового життя, чи іна новому поселенні вона мусить важко працювати, щоб удержати бюджет родини у рів новазі. Нові умовини життя, «праці і труднощі іклімату вона переборює важким зусшіляїмі. Не диво отже, що іце теж. від бивається! на родинному житті'. Хоч кругом бачимо добро бут — придбання матеріяльних вартостей, проте підупадає ро динне життя. Жінка не може дбайливо вести1 дітей, не може ■надати родинному домові того затишку, що його він потребує. Як бачимо — явища й на слідки в обох віток нашого на роду 'менш-більш подібні. Дар ма, ЩО ПРИЧИНИ ДО (ЦЬОГО інші, ;а всюди підставою є економічні труднощі! прожитку. До речі кажучи — такі самі: ^проблеми існують і в інших на родів. Та їх нормальні умовиїниі розвою не довели до такої при крої форми цього стану, як* ще спостерігається в нас, на рід них землях і на еміграції. І в вільному -світі спостеріга ємо заклики до повороту жін- іки до домашнього вогнища. Та їх не провадять мораліза торським тоном інж. А. Качора, а конкретними заходами. Пе редусім відповідним поставлен ням і насвітленням ролі жінки- г о еподи ні і матері. Ніде правди діти, це стано вище в нас недоцінюєтьсяі. До машню праїцю жінки легкова жать усі, мужчини й жінки. До неї не привязують ніякої ваги й іпро те може -сказати щось редакція „Нашого Життя”, що дістає докори за „надто вели ку господарську частину, що, обіймає аж 5 сторінок тексту!” Тоді, коли ця правд в госпо дарці держави має свою велику вагу і від господарської справ- ности жінки залежить частої розвій родини. Це ізжували со бі вже західні народи й- присвя чують ролі домашньої госпо дині поважні -студії. На універ ситетах існують уже факульте ти домашнього .Господарства. Світовий Союз Матерей опра цював на конгресі у Парижі ві 1950 р. участь домашньої го сподині у господарстві* країни й на підставі того висунув де кілька домагань до Економіч ної і Суспільної Ради іпри 06- єднаних Націях. Таке в загальному наше ста новище до- економічної рівно- 'пріавности жінки. Тяіпа до заро бітку стає явищем загрозли вим ДЛЯ; родинного життя. Та протидіяти їй треба реальни ми заходами, підносячи ізавдан- ня домашньої господині й ма тері до належного значення'. Сюди належить також намаган ня включити й чоловіка у хід домашніх зайнять, щоб він не відмежувався' від них та на вчився їх розуміти. Стаття інж. А. Качора дуже обшиїрна й заторкує багато ін ших питань, яік напр. поверхов- ність праці молодих дівчат, іпершенство заміжніх жінок пе ред неодруженими в праці, м<а- л е з ац і.к.а вл енн я р о динними1 справами в освічених жінок та систему родинної іплатні, що допомогла б перебороти лихо. (Кожна з цих справ заслуговує на те, щоб спинитись на ній ширше. Та в ряміах цієї статті не можна вмістити всього' і про це можна буде поговорити о- ікремо. Л. Бурачинська
Page load link
Go to Top