Skip to content
Call Us Today! 212-533-4646 | MON-FRI 12PM - 4PM (EST)
DONATE
SUBSCRIBE
Search for:
About Us
Publications
FAQ
Annual Report 2023
Annual Report 2022
Annual Report 2021
Initiatives
Advocate
Educate
Cultivate
Care
News
Newsletters
Sign Up For Our Newsletter
Join UNWLA
Become a Member
Volunteer With Us
Donate to UNWLA
Members Portal
Calendar
Shop to Support Ukraine
Search for:
Print
Print Page
Download
Download Page
Download Right Page
Open
1
2-3
4-5
6-7
8-9
10-11
12-13
14-15
16-17
18-19
20-21
22-23
24-25
26-27
28-29
30-31
32-33
34-35
36-37
38-39
40
По закінченні Києво-Могилянської академії працював катедральним писарем Київської митро полії, а з 1700 — в Генеральній Військовій канцелярії, яка була вищим виконавчим органом управління на Гетьманщині. Тут він спершу був молодшим писарем, а з 1706 зайняв досить поважну посаду — ге нерального писаря. У листопаді 1698 одружився з Ганною Герцик — донькою полтавського полковника Павла Герцика, що зміцнило його зв’язки в колах козацької старшини Гетьманщини. Визначальну ролю в житті і державній кар’єрі Орлика відіграв гетьман Іван Мазепа, котрий для здійснення своєї державотворчої діяльности ста ранно добирав здібних і талановитих політиків. З ча сом Орлик став одним із найближчих і найбільш до вірених людей гетьмана. Довгий час він був єдиним утаємниченим в політичні пляни Мазепи й залишився вірним йому до смерти. Один з біографів І. Мазепи — А. Єнсен, говорячи про оточення гетьмана, так характеризує Орлика: “з всіх мазепинців це най яскравіша постать. Який патріотизм, яка енерґія, а освіта! Він міг бути канцлером великої імперії, не те, що генеральним писарем у козаків. Що мене вражає, це його великий інтелект і освіта”. Після Полтавської битви 1709, де об’єднані війська І. Мазепи і шведського короля Карла XII зазнали поразки від російської армії, П. Орлик з сім’єю і найближчим оточенням гетьмана пішли у вигнання. За Мазепою пішло близько 50 національно свідомих патріотів, провідних представників козацької старшини, близь ко 500 козаків із Гетьманщини та понад 4 тисячі за порожців. Це була перша українська політична емі грація, ті, що не бажали миритися з російським колоніальним ярмом, хто поставив на карту всі свої життєві блага, свою долю в ім’я Вітчизни. Українські емігранти знайшли притулок у м. Бендери (Молдавія), що належало тоді Османській імперії. Тут, після смерти І. Мазепи, на Раді 5.04.1710 за участю старшини й козаків-запорожців одноголосно з до триманням старих звичаїв обрали П. Орлика геть маном України. Продовжуючи справу І. Мазепи, всі свої здібності, свій талант і досвід Орлик віддав реалізації ідеї звільнення України від гніту Мо сковщини і створення незалежної, суверенної укра їнської держави, всіляко пропагував і захищав на ціонально-державницьку ідею. Світоглядні засади, політичні ідеали Орлика ґрунтувались на принципах християнства, справедливости та гуманізму, мали прогресивний характер і відповідали засадам єв ропейської цивілізованости. Під час обрання Орлика гетьманом було укладено із козацькою старшиною угоду, яка ввійшла в історію як державний акт, відомий під назвою “Конституція прав і свобод Запорозького Війська” (під назвою Запорозьке військо в той час малася на увазі вся козацько-гетьманська держава). Цей твір української державної і політичної думки поч. XVIII ст. за своїми ідеями, демократичними засадами, спрямуванням не мав на той час аналогів в Европі. Навіть французькі просвітники ще лише наближалися до розробки тих громадянських ідей, що були закладені в проекті Конституції Орлика. Ідеї, покладені в основу договору Орлика, сформувались під впливом суспільно-політичного тогочасного життя українського суспільства. П. Орлик у спогадах зазначав, що “були зі мною на нарадах люди світського й духовного стану та численні знатні особи, що відвозили наші рішення на Україну”. Отже, проект Конституції не був лише емігрантським витвором. Це загальноукраїнський політичний акт. Спираючись на історичні здобутки українського державотворення, зокрема княжої доби, Орлик визначив зміст, спрямування і шляхи побудови української держави. Центральною ідеєю і першочерговим завданням на цьому шляху було звільнення від російського деспотизму, котрий в “Конституції...” оцінюється як “московське ярмо“, “московське іго”, що принесло українському народові страшне лихо. У вступі автор пояснює, чому Україна розриває з Московщиною і намагається опертись на шведську протекцію. Звільнившись від польського панування, зазначається в “Конституції...”, Україна прилучилась до Московщини як рівна з рівною, але російський царизм порушив умови договору і накинув на “народ вільний козацький, собою ніколи не завойований, невольниче ярмо”. Тому звільнення України від такої угоди почав ще Б. Хмельницький, а продовжували її інші гетьмани. Особливе місце у цій боротьбі, зазначав Орлик, займав “славної пам’яті гетьман ясновельможний Іоанн Мазепа”. У статтях проекту “Конституції...” передба чалося встановлення національного суверенітету, визначення кордонів української держави, забез печення демократичних прав людини, визнання не- порушности трьох складових чинників правового суспільства: законодавчої (виборна Генеральна Ра да), виконавчої (гетьман, гетьманська старшина) і су дової влади. За цим документом Україна визна чалась як демократична гетьмансько-парляментська держава. Влада гетьмана мала бути обмеженою постійною участю в управлінні представництва від козацької старшини, городових полковників, родо вого козацтва. Встановлювалось розмежування між державним скарбом і тим, що був в особистому ко ристуванні гетьмана. Добре розуміючи ролю збройних сил в існуванні незалежної держави, Орлик передбачав, що гетьман буде сприяти відродженню й зміцненню Запо розького Низового війська, що “заслужило собі без смертну славу численними рицарськими відвагами на морі й землі”. У статтях визначалися засади його організації, структура, джерела матеріяльного за безпечення. Проект “Конституції...” зобов’язував гетьмана здійснювати нагляд за діяльністю адміністрації, за хищати населення від свавілля з її боку. Визна валися громадянські права і обов’язки всіх станів України. Така увага й піклування про інтереси і соціальний захист народу були важливим історичним Видання C оюзу Українок A мерики - перевидано в електронному форматі в 2012 році . A рхів C У A - Ню Йорк , Н . Й . C Ш A.
Page load link
Go to Top