Skip to content
Call Us Today! 212-533-4646 | MON-FRI 12PM - 4PM (EST)
DONATE
SUBSCRIBE
Search for:
About Us
Publications
FAQ
Annual Report 2023
Annual Report 2022
Annual Report 2021
Initiatives
Advocate
Educate
Cultivate
Care
News
Newsletters
Sign Up For Our Newsletter
Join UNWLA
Become a Member
Volunteer With Us
Donate to UNWLA
Members Portal
Calendar
Shop to Support Ukraine
Search for:
Print
Print Page
Download
Download Page
Download Right Page
Open
1
2-3
4-5
6-7
8-9
10-11
12-13
14-15
16-17
18-19
20-21
22-23
24-25
26-27
28-29
30-31
32-33
34-35
36-37
38-39
40
ДВА КАЛЕНДАРІ. Що треба знати про календар. МАРІЯ ХРАП ЛИВ А Календар — це система міряння часу й ділення його на роки, місяці, тижні та дні, побудована на по ложенні землі супроти сонця. Час, який потрібно землі щоб обернутися раз довкола сонця — це оди ниця часу, або один рік. Календар дає можливість зазначувати дати подій і відстань часу. Вже 4000 літ до нашої ери старинні єгиптяни збагнули, що астрономічні явища підлягають регу лярним змінам і встановили, що рік має 365 днів. З того часу було багато календарів, але ні один з них не справлявся задовільно зі свого завдання. За рим ських часів астрономи обчислили, що рік складаєть ся з 365 і 1/4 дня. На тій підставі римський імператор Юлій Цезар, при помочі грецького астронома Сосі- ґена 46 р. до Христа, видав календар, який згодом назвали його іменем — Юліянський. Взявши до ува ги, що кожного року час продовжується на одну че твертину дня і за чотири роки додається один день до календарного року — створився т. зв. переступ- ний* рік і тоді місяць лютий дістає додатковий 29-ий день. Встановлено, що кожний рік, що є подільний на чотири, є переступним роком. Ця реформа була підставою Ю ліянського календаря. Згодом і християнський світ 325 р. на першім екуменічнім соборі в Нікеї прийняв його в церковнім житті. Цей собор теж назначив день 25-го грудня як дату Різдва й рішив справу датовання Великодня. Юліянський календар перетривав 1500 літ. Хоч вже в 730-ім році було відомо, що і цей календар відбігає від соняшного (астрономічного) року, ніхто, однак, не відважився взятися за рефор му і такий стан тривав ще дальших 800 літ. За той час календар став наглядно несумісний зі соняшним роком і зі сезонами. Астрономи обчислили, що за Юліянським календарем рік є задовгий на 11 хвилин і 14 секунд, себто, що соняшний рік має точно 365.2422 днів, а не 365.25, як це є за Юліянським ка лендарем. Хоч здавалося б, що ця різниця є незнач ний проміжок часу, але за 15 століть призбиралося 10 днів надвишки, або 3 дні на кожних 400 літ. Щойно 1582-го року папа Григорій XIII на підста ві докладних обчислень астрономів впровадив по правки до старого календаря і декретом (буллею) встановив пропустити 10 днів в календарі і замість 5-го жовтня, поставити дату 15-го жовтня. Це випра вило розбіжність в календарі, яка призбиралася до 16-го століття. Але, щоб і на будуче календар відда вав точно дати згідно зі соняшним роком, треба взя ти до уваги тих три дні на кожних 400 літ, що і даль ше будуть акумулюватися. Тому постановлено, що лиш щочетверте рівне століття буде переступним роком, або лиш ті, що є подільні без решти на 400. Нпр. за новим календарем роки 1700, 1800, 1900 не є переступні, бо не діляться на 400. А роки 1600 і 2000 лишаються переступні, бо є подільні на 400. За ста рим календарем (Юліянським) всі рівні століття є переступними роками, бо є подільні на 4. І тут є різниця між двома календарями. Всі решта років (не- столітні), які діляться на 4, є переступні роки за оби- двома календарями. Новий Григоріянський календар став універ сально прийнятий державами. Не прийняли його па- тріярхи Східних Церков. Треба знати, що 1054-го р. стався розлам між латинською й візантійською Цер квою на канонічнім тлі. Патріярх і папа кинули ана- теми взаємно один на одного. Це відчуження й воро жість тривали цілі століття. Щойно 1960-го р. папа Павло VI і патріярх Константинополя Атанаґорас просили взаємного прощення і формально зняли анатеми, а навіть урочисто зобов’язалися довести обі Церкви до таїнственної спільности. Тому й не дивно, що в 16-ім столітті східні патріярхи постави лися неприхильно до реформи календаря, яку впровадив римський папа. В наслідок того від 16-го століття призбиралося ще три дні різниці між двома календарями (В 18-ім столітті було 11 днів різниці, в 19-ім 12, а в 20-ім є 13). Тому, що 2000-ий рік є подільний на 4 і на 400 — різниця між календарями в наступнім столітті лишиться ця сама, що тепер — 13 днів — аж до 31 грудня 2100-го р. Тих 13 днів різниці між календарями унаглядню- ються, коли йдеться про дати свят. Дата Різдва є стала — 25-го грудня. Коли поглянути на календар в Альманаху У.Н.С., то побіч дати 7-го січня нового ка лендаря, є дата 25-го грудня — дата Різдва за ста рим календарем. Великдень, найбільше свято в християнськім світі, є однак рухомим святом і від його місця в календарі залежать теж дати всіх інших рухомих свят. Дата Великодня залежить від соняш ного циклю і від фаз місяця, які є такі різні між со бою, що ніяк не можна їх порівняти, ані довести до спільного фактора. Оборот місяця довкола землі є еліптичний і між одним, а другим новим місяцем є пересічно 29.53058 днів, або 29 днів, 12 годин і 44 хвилини. Тому й дати Великодня зміняються з року на рік. Історично Великдень припадає три дні після Розп’яття, яке сталося день перед жидівською пас- хою, тому й дата його є в тижні жидівської пасхи, але не може бути того самого дня і мусить бути в не ділю. Собор в Нікеї (325 р.) постановив, що Велик- Продовження на ст. 16 Видання C оюзу Українок A мерики - перевидано в електронному форматі в 2012 році . A рхів C У A - Ню Йорк , Н . Й . C Ш A.
Page load link
Go to Top