Skip to content
Call Us Today! 212-533-4646 | MON-FRI 12PM - 4PM (EST)
DONATE
SUBSCRIBE
Search for:
About Us
Publications
FAQ
Annual Report 2023
Annual Report 2022
Annual Report 2021
Initiatives
Advocate
Educate
Cultivate
Care
News
Newsletters
Sign Up For Our Newsletter
Join UNWLA
Become a Member
Volunteer With Us
Donate to UNWLA
Members Portal
Calendar
Shop to Support Ukraine
Search for:
Print
Print Page
Download
Download Page
Download Right Page
Open
1
2-3
4-5
6-7
8-9
10-11
12-13
14-15
16-17
18-19
20-21
22-23
24-25
26-27
28-29
30-31
32-33
34-35
36-37
38-39
40-41
42-43
44-45
46-47
48
Була б я го краще вбрала, Ще й золотом позолотила, Миленького прикрасила. ( П роф . С. Килимник. Укр. р ік у нар. звичаях, стор. 119). Слова цієї гаївки змальовують також тему про вінок, але в іншім сенсі ніж у попередній гаївці. А са ме, акт самого плетення вінка виявляє постійну просьбу молодої дівчини про кращу долю. Під час плетення вона мабуть мріє, щоб вийти заміж за мо лодого хлопця, а може виявляє свою безмежну, віч ну любов до милого. Гаївку "Подоляночка” виводили не тільки за по ганських часів. Ця гаївочка лунає донині майже в кожнім українськім садочку. Хоч ця гаївочка дов гими сторіччями уже повторюється, характер її змі нився. Тепер ця гаївка є забавою. Наприклад, дівчина в середині кола, виконує точно рухи до слів "Подоля ночки”. Символічно митеперз цією гаївкою нічого не зв’язуємо. Проф. Килимник пояснює, що оригіналь но ця гаївка була немов молитва до природніх сил. Ось з зими на весну земля будиться зі сну та завва жує свою занедбану красу, отже подоляночка є та земля. Десь тут була подоляночка Десь тут була молодесенька Тут вона стояла, до землі припала, Личка невмивала, бо води немала... Далі з’являється просьба, щоб земля встала, об мила личко, випростувалася і усміхнулася — тим чи ном покаже свою правдиву, чудову красу, як також виявить зміну природньої сили — зими на весну. ...Ой встань, встань подоляночко Обмий личко як та скляночка, Візьмися за бочки, Та за свої скочки, Підскочи до раю, Бери дівча з краю. У гаївці ’’Жучок” веселий та бистрий тон. Вона простенька і до певної міри її виконання примітивне. Дівчата, коли співають, парами стають одні біля од них. Потім руками творять міст. Беруть тоді малу дівчинку або хлопчика і ведуть тим мостом. Дівчата, по яких жучок пройшов, перебігають наперед і знову прилучуються і відновлюють міст, по якому жучок наново проходить. Ходить жучок по долині А жучиха по ялині Грай жучко, грай небоже Най ти пан Біг допоможе. Гаївку "Ж учок” молоді дівчата колись викону вали, щоб скорше викликати весну, відтак дати їй привіт та вихвалити її красу. За поганських часів, було багато гаївок, які тільки вітали весну та різноманітними способами хвалили її дорогоцінні дари, як, наприклад, гаївки: ”Ой весна красна”, ’’Весна, весняночка”, ’’Весна уже весна іде”, "Вже надворі весна”, як також ”Ой буде весна, буде красна” та ще інші. Популярність цієї теми не вичерпує цілком її вартости, бо до нинішнього дня молодь в своїх що річних гаївках питає весни, що вона їм принесла. А вже весна скресла, скресла (2) Що ти нам принесла (2) Гей, дівчата, весна красна — зілля зелененьке. Принесла вам росу, росу (2) Дівоцькую красу (2) Гей, дівчата, весна красна — зілля зелененьке. Дівоцькая краса, краса (2) Як весняна роса (2) Гей, дівчата, весна красна — зілля зелененьке. (Д-р О. Бариляк, Ягілка, ст. 42-43) Автор книжки ’’Ягілка” д-р О. Бариляк підкрес лює, що вищеподана гаївка є ”гимн весни й дівочої краси” . В дійсності цілість цієї гаївки описує повну вартість весни — її тепло, запахи рослин та красу цілої природи. Мабуть тому, що думки цієї гаївки ви являють емоцію радости новопробудженого життя. Тому цю особливу гаївку можна уважати як гимн ве сни. Взявши до уваги всі гаївки, що були досі подані як приклад поганських часів, бачимо, що погани тво рили гаївки сильно віривши, що природа має душу, вона розуміє людину й може вплинути на людську долю чи недолю. Часто густо наші предки викону вали гаївки в природі, а саме, в лісі або при воді. Чар цих місць був у їх таємній силі. Не один з україн ських мистців чи письменників старався передати цей неймовірний магічний чар, що лежить у глибині нашої ще поганської культури. Наприклад: фільм ’’Тіні забутих предків” , чи твір Ольги Кобилянської ”В неділю рано зілля копала” або опера Анатолія Вахнянина ’’Купало” та багато інших цікавих праць. Як згадано було, прихід християнської віри, спричинив, що багато первісних гаївок втратили своє поганське значення. Отже, віра у природню си лу, як також у її магічні впливи на різні життєві обставини, тратили свою вартість. Старання змінити гаївки в напрям християнізації провадилось довгий час. Треба зрозуміти, що змінити релігійні вірування не було дуже легко, бо наші предки, хоч прийняли християнську віру, вони таки продовжували виво дити поганські гаївки, з тим, що вони вже не нада вали поганського значення їм, а радше виконували їх тепер тільки з бажанням гри чи забави. Духовен ство тоді постаралось заборонити гри гаївок на кладовищах та цвинтарях і спрямували їх на майда ни церков. Ця нова зміна показує початки збудження но
Page load link
Go to Top