Skip to content
Call Us Today! 212-533-4646 | MON-FRI 12PM - 4PM (EST)
DONATE
SUBSCRIBE
Search for:
About Us
Publications
FAQ
Annual Report 2023
Annual Report 2022
Annual Report 2021
Initiatives
Advocate
Educate
Cultivate
Care
News
Newsletters
Sign Up For Our Newsletter
Join UNWLA
Become a Member
Volunteer With Us
Donate to UNWLA
Members Portal
Calendar
Shop to Support Ukraine
Search for:
Print
Print Page
Download
Download Page
Download Right Page
Open
1
2-3
4-5
6-7
8-9
10-11
12-13
14-15
16-17
18-19
20-21
22-23
24-25
26-27
28-29
30-31
32-33
34-35
36
Г о в о р и т ь м олодь Христя Волосянська Містимо тут статтю Хри- сті Волосянської, яку від читала вона на „Живій газетці“, яку зорганізував 82 Відділ СУА в Бронксі- Ню Йорк дня 15 жовтня ц. р. Вона є студенткою 2-го року на Фордгам Ю- ніверситі, де студіює по літичні науки. Христина є активною пластункою та членкою Студ. Громади. Хочемо знати, що і як ду має наша молодь і тому містимо статтю тільки з найконечнішими змінами. ♦ * * Одного дня по дорозі до шко ли один з моїх американських то варишів, з дитячою серйозністю запитав мене: „Міг би я з тобою оженитися?" Маючи тоді повних сім років та мабуть пів голови вища від нього, я сказала: „Не можу з тобою о- дружитися, бо ти не говориш по українськи". Цей вісімлітній хлопець, дуже ображений, уже сильнішим голо сом відповів: „Ну і не шкода. Ти за молода щоб бути мудрою, за слаба щоб грати бейзбол і не та ка гарна, щоб я для тебе тру дився вивчати чужу мову“. Етнічна проблема для пересіч ної української студентки в Аме- ріці є більше скомпліковака ніж цей малий приклад. Сьогодні укра їнська студентка мусить конкуру вати із студентами, переконувати своїх батьків та і освідомити са мій собі, що вона є така сама силь на, мудра і спосібна жити своїм ін дивідуальним життям як міліони ін ших студентів. Щ е заки дівчина вступить в ко ледж вона мусить застановитися над дуже трудними питаннями: од но — питання, чи я хочу дальше продовжувати свої студії, а якщо так, тоді вибрати найцікавішу для себе ділянку. Тут не повинні рі шати батьки, чи матеріяльна ко ристь з даної професії. Студентка не повинна теж руководитися цим що дані студії є легкі або попу лярні. В коледжі студентка стрічаєть ся з чужим середовищем, яке свої ми поглядами є протилежне до її виховання. Тому дуже часто може дійти до внутрішнього конфлікту. На приклад: що має вона зробити коли великий кінцевий іспит при падає на наше Різдво? Чи має святкувати згідно з традицією, чи здавати іспит? Або — чи повинна вона звернути професорові увагу коли він неправильно касвітлює у- країнську історію, а вона знає, що від цього може потерпіти оцін ка її іспиту? Соціяльно українська студентка також чується нова і непевна се ред нового університетського ото чення. Підчас студій вона нераз входить у ближчий контакт з чу жим товариством, що буває при чиною непорозуміння в україн ських родинах. Стремління задер жати українську ідентичність ча сто стримує міжнародне студент ське життя. В чужому світі українська сту дентка часто стрічається із заці кавленням других студентів укра їнською культурою і звичаями. Мусить терпеливо вияснювати го ловні події нашої історії, поясни ти наші звичаї, релігійне життя ітп. Студент тільки здвигне раме нами коли порушують тему пи санок, вишивок чи українських страв, але студентка мусить мати ка ці теми добру відповідь. Кожний нарід плекає свою мову в письменстві і журналістиці. На жаль більшість наших студенток не має досить часу на те щоби продовжувати читання української лектури чи преси, передусім тому що є обтяжені читанням шкіль них книжок. Друга причина це те, що зміст української літератури і преси є далекий від нашого жит тя. Оплата за науку в університе тах та коледжах різко піднеслася. Безплатні школи до тої міри змі нилися, що треба думати про при ватні коледжі. Часто дочка почу вається до обов’язку помогти ро дичам оплачувати науку в тако му коледжі і рішається підчас сту дій працювати. Батьки чомусь часто думають, що коштовна і краща освіта для дочок непотрібна, бо вони і так вийдуть заміж і ніколи свого знан ня в житті не використають. Але ми знаємо, що дістати диплом з доброго коледжу не легко і кош товно. Я певна, що мало хто з моїх ровесниць буде такий, що вложивши стільки труду, щоб о- держати диплом — не буде з ньо го користати. Багато зпоміж нас все ще вважають, що учителька, медсестра і секретарка це одинокі жіночі професії. Алеж модерний світ змінився і ми бачимо потре бу жінок-лікарів, адвокатів та ін ших професіоналісток. Студентка хоче бути самостій ною. Вона хоче вибрати собі своє товариство, свої ідеали, свою про фесію. Вона хоче брати активну участь в українському та амери канському політичному житті. У- країнська спільнота, що так зав зято пропагує самостійницькі ідеї повинна зрозуміти і піддержати ін дивідуальні стремління україн ської студентки. МУЖЧИНИ ВНОСЯТЬ СКАРГУ ЗА ДИСКРИМІНАЦІЮ Як це подав „Ню й о р к Таймс“, 25-літній Джан Ґріффін подав скаргу до Комісії Прав Людини на пекарню, в якій п’ять і пів року смажив пам пушки, за те, що його звільнено з праці за довге волосся. Коли власник фірми зажадав від нього, щоб під стриг своє довге до пліч волосся — Джан звернувся спершу до Сівіль Jli- бертієс Юніон, де веліли йому носити сітку на волоссі, так як носять жінки при цій праці. Помимо сітки, власник дальше вимагав від нього, щоб во лосся втяти, а вкінці звільнив Джана з праці. Комісія Прав Людини веліла заплатити Джаноозі 2,775 дол. відшко дування та прийняти його знову до праці, але Джан у міжчасі вивчив звання механіка. Це, як досі, другий випадок скарги мужчини за переслідування-дискримі- націю з приводу статі. Перший — це справа працівника, якого завданням було приймати телефонічні замовлен ня від жінок. Клієнтки пожалувалися, що їм соромно подавати мужчині свої виміри навіть телефонічно, тож фірма звільнила його з праці. 6 НАШЕ ЖИТТЯ — ЛИСТОПАД, 1972 Видання C оюзу Українок A мерики - перевидано в електронному форматі в 2012 році . A рхів C У A - Ню Йорк , Н . Й . C Ш A.
Page load link
Go to Top