Skip to content
Call Us Today! 212-533-4646 | MON-FRI 12PM - 4PM (EST)
DONATE
SUBSCRIBE
Search for:
About Us
Publications
FAQ
Annual Report 2023
Annual Report 2022
Annual Report 2021
Initiatives
Advocate
Educate
Cultivate
Care
News
Newsletters
Sign Up For Our Newsletter
Join UNWLA
Become a Member
Volunteer With Us
Donate to UNWLA
Members Portal
Calendar
Shop to Support Ukraine
Search for:
Print
Print Page
Download
Download Page
Download Right Page
Open
1
2-3
4-5
6-7
8-9
10-11
12-13
14-15
16-17
18-19
20-21
22-23
24-25
26-27
28-29
30-31
32-33
34-35
36
дом. Про інше Різдвяне печиво з браку місця не будемо згадувати. Різдвяні страви. Об рядовими стравами на Різдво були кутя і узвар (вар) -— „Божа їжа і напій“. В основному кутя варить ся, як подають опитувані, із зерна пшениці. Повинна бути вона — піхана, опихана, товчена, бита в ступі, терта або шугана, тобто має бути з неї обдерта зовнішна оболонка або шкірка. Троє пода ли кутю з ячменю (Херсонщина, Харківщина, Сумщина). Двоє по дало крім куті з пшениці, кутю з рижу з медом (без маку) — „бі лу кутю“. Кутю приготовляють із тертим маком і медом, розпу щеним у воді. Одна опитувана з Полтавщини подала, що там ужи вають кутю без маку. Дві опиту вані з Закарпаття не знають куті, на закінчення вечері їли печені ,,бобальки“ з борошна. Також із Ряшівщини одна особа не чула про кутю. Узвар, вар —- варили з су шених слив, яблук і груш, часами ще з вишень, черешень і чорниць. Це був напій, що звичайно ним за кінчували вечерю. Він заступав алькогольні напої там, де їх на Свят-Вечір не вживали, а дві осо би подали узвар замість борщу („юшка з кислиці", околиця Ря- шева і Добромиля). Інші Різдвяні страви відомі на шим господинам, але з нашого за- питника можна виявити більшу їх різноманітність. Борщ. В основному з чер воних буряків із грибами або ри бою, заправлений олією. Двадцять опитуваних приготовляють його з „вушками “. Десять осіб замість борщу подали капусняк, або роз сіл із капусти, заправлений тертим пшоном (Скалатщина, Вінниччи на). На Турчанщині це називають „киселиця44 і подають із квасолею або горохом, а в одній місцевості „росолінка44. Борщ може заступи ти грибова або горохова юшка, а на Калущині подавали три юшки: борщ, грибову і горохову. На Ря- шівіцині замість борщу подавали юшку з сушені (узвар). Зате скоромний борщ на другий день був усюди обов’язковий. Вареники. Звичайно варе ники з картоплею займають у нас перше місце в часі Святої вечері. На селі це була щонедільна їжа, а на Різдво приготовляли їх із капу стою кислою і солодкою з гриба ми, з капустою, помішаною з кар топлею, з гречаних крупів (також із додатком сиру), з квасолею, а вже в останньому випадку з кар топлі. Були й вареники в сушеної вареної садовини (сливи, груші, яблука, вишні), помащені цукром або медом. Могли бути з маком і вурдою, робленою з макухи і вре шті з повилами. Вибір дуже вели кий. Неменш різнородні є голу б- ц і. Можуть бути з гречаними, яч мінними, кукурудзяними крупами, пшоном (з грибами, цибулею, олі єю ). Крупи можна помішати з тер тою картоплею, також із самої тертої картоплі. Найменш були поширені з рижом, це вже в містах. Не знають пісних голубців на Свят-Вечір двоє опитуваних (Пол тавщина, Калущина). Риби. Там, де свіжа риба є приступна, всі способи ї ї приготу вання є можливі на Свят-Вечір. Більшість опитуваних пише, що населення вдоволялося сухою ри бою й оселедцем. Вимочений осе ледець варили і заправляли зас мажкою і ця страва називалася „мачка44 (Любачівщина), а на Ро- гатинщині смажені оселедці нази вали „сумиґас44. Інші страви. Це біла ква соля ціла або м’ята, з сушеною рибою, з підливою, з грибами або з вареними сливами, капуста з ква солею або з грибами, колочений горох із часником, гречана каша, кисіль, млинці до риби, підпеньки з часником, гречаники. Це страви, що тепер у Різдвяному меню вий шли з ужитку. А шкода! Дрібне печиво. Крім пампушків (пухкеників), що в Зах. Україні означають солодке печи во, смажене на олії, в Східній У- країні є дрібне дріжджове печиво, що його подається з часником і о- лією до борщу чи риби. Хочу звернути увагу на пироги і пи ріжки, що є традиційним Різдвя ним печивом; ними обдаровується колядників і посівальників, а в д е яких місцевостях вони й звуться „колядники44. Печуть їх із різно манітною начинкою (диви варени ки), а в Східній Україні ще й із калиною та горохом. Чергування страв. Об ряд приготування Різдвяних страв сягає передхристиянських часів. Протягом століть їх символіка під лягала певним змінам. Сіно в дав нину мало символізувати бога х у доби Велеса, тепер народження Божого Дитятка на сіні. Кутя і узвар — це Божа їжа і їх залиша ли душам померлих а хліб — це безкровна жертва богам і символ багатства. Хліб чи калач має о- круглу форму і навіть назву „Ісу- сик44, що символізує сповиту дити ну. Можна сміливо припускати, що першою стравою була кутя, що нею „причащалася44 не тільки вся родина, ї ї залишали душам помер лих та заносили худобі. Нею та кож ворожили (підкидали до сте лі). Проскурка, що ї ї вживали в Зах. Україні — це сакральний цер ковний хліб, звязаний із україн ським католицьким віровизнанням. Дванадцять страв були символом 12 місяців, тепер їх присвячуємо 12 апостолам. І так давнім обрядам дає наш нарід сучасний, християн ський зміст або вміє їх разом спо лучити. В нашому запитнику 15 осіб по дало проскурку з медом, як поча ток вечері. Потім коштували також і кутю. Решту (48) подають кутю, як початок вечері. її коштували з однієї миски, а їли на кінці, перед узваром. Тільки дві особи подали, як першу страву, часник із хлібом, що його не тільки їли, але й на тирали ним руки, виски і груди (Лемківщина, Турчанщина). На ступною стравою був борщ або риба і тут відповіді поділені. Даль- 4 НАШЕ ЖИТТЯ — СІЧЕНЬ, 1971 П-ні Тетяна Чапленко уложила колос ся пшениці у формі ялинки. Це може правити за дідуха в сучасній україн ській хаті. C h ristm a s d e c o r a tio n m a d e o f w h e a t ears b y M rs. T e tia n a C h a p len k o Видання C оюзу Українок A мерики - перевидано в електронному форматі в 2012 році . A рхів C У A - Ню Йорк , Н . Й . C Ш A.
Page load link
Go to Top