Skip to content
Call Us Today! 212-533-4646 | MON-FRI 12PM - 4PM (EST)
DONATE
SUBSCRIBE
Search for:
About Us
Publications
FAQ
Annual Report 2023
Annual Report 2022
Annual Report 2021
Initiatives
Advocate
Educate
Cultivate
Care
News
Newsletters
Sign Up For Our Newsletter
Join UNWLA
Become a Member
Volunteer With Us
Donate to UNWLA
Members Portal
Calendar
Shop to Support Ukraine
Search for:
Print
Print Page
Download
Download Page
Download Right Page
Open
1
2-3
4-5
6-7
8-9
10-11
12-13
14-15
16-17
18-19
20-21
22-23
24-25
26-27
28-29
30-31
32-33
34-35
36
— СФУЖО — - Світова Федерація Українських Жіночих Організацій Резолюції Конгресу МЖР Наради конгресу Міжнарод- ньої Жіночої Ради обхоплю ють цілий засяг справ, що в ідеологічній площині ворушать світ. Чотирнадцять комісій МЖР розроблюють усі ділянки життя, в які жінка повинна вхо дити своїм впливом і своїми можливостями. Тому резолюції конгресу МЖР дають цікаву картину діяння цього жіночого парляменту що охоплює цілість справ, але й розроблює їх до подробиць. Всі вони оперті на тісну співпрацю з Обєднаними Націями та їх агенціями, як Е- кономічною і Суспільною Ра дою (ECOSOC), Фондом До помоги Дитині (UNICEF) і Ра дою Культурної Праці (ЮНЕ- СКО). І в першу чергу кладуть натиск на поширення і зрозу міння ідей ОН посеред жіноц тва у світі. Не можемо тут реферувати всіх 40 постанов конгресу. По дамо тільки головні їх напрям ні, що дозволяють поділити їх на три або чотири групи. Першою й найважнішою з них — це відношення до проблеми війни й миру та використання атомової енергії. Міжнародня Жіноча Рада вважає^ що кожен міжнародній конфлікт можна полагодити мирною дорогою, але признає, що свобода — це є суттєва вимога нації й індиві да. Окрему увагу звертає на мирне використання атомової енергії та закликає приготува тись на економічні перевороти, які воно з собою принесе. Друга група резолюції тор кається моралі, що як звичай но — після великих струсів і переселень — занепадає. Враз із постановою заходів у тій ді лянці ухвалено резолюції для поборювання проституції і у порядкування правного стану нешлюбної дитини. Велику групу резолюцій тво рять домагання рівних прав для жінок. Це в першу чергу до магання ратифікації Конвенції Політичних Прав Жінки Еконо мічної і Суспільної Ради при 07. Дальше йде ділянка жіно чої праці і її сучасне боєве га сло: однакова платня за одна кову працю. Окремо ■— пробле ма праці старших жінок, а Фін ська Жін. Національна Рада ви сунула ще справу частинного заробітку жінки, як суттєву для вдержання домашнього вогни ща. Окреме місце займає мешка- нева проблема, що є важливою для правильно наладнаного до машнього вогнища. Також ви ховні проблеми знайшли^ свій вияв у домаганнях до радієвих і фільмових чинників. Широко обговорено справи народньої гігієни. Для нас найбільш цікаві -по станови про переселення людей і тут чоловою резолюцією є домагання конгресу до ОН, щоб “велика кількість осіб, що проти їх волі затримана поза батьківщиною, була звільнена”. Конгрес покликується на арт. 9 Деклярації Прав Людини, яка каже, що “ніхто не сміє бути примусово притриманий або вигнаний” Це домагання вже було висловлене в резолюціях попереднього конгресу (Ате- ни, 1951), але тільки засадниче, коли тут воно вже обгрунтова не й твердо поставлене. Сюди входить також резолю ція, що домагається ратифіка ції Міжнародньої Конвенції Вті качів і піддержки агенцій ОН для опіки над втікачами. Окрему увагу викликала в ди скусії справа зорганізованого жіноцтва, що знаходиться на е- міграції. її видвигнула голова Союзу Українок Америки, що брала участь у конгресі у скла ді американської делегації. Во на вказала на положення жіно чих груп, що сформувались у- же на еміграції і хотіли б при чинитись своїм знанням і до свідом до праці “жіночого пар ляменту” Всі ці емігрантські жіночі організації більше по требують порозуміння з міжна роднім жіночим світом, як жі ноцтво державніх народів. А через постанови статуту до те пер не могли увійти у члени МЖР. Це повинно змінитись, коли МЖР хоче згуртувати всі цінні жіночі одиниці та викори стати їх досвід. Аргухментація п е р е к о нала присутніх про провірку статуту МЖР. Та заки це настане, при- поручено Національним Радам різних країн простудіювати в себе проблему емігрантських жіночих організацій і втягнути їх поможності до складу Націо нальних Рад. Такою резолюці єю закінчено дискусію, що пройшла з великим зацікав- ЛЄННЯ х М. Цією дискусією і резолюцією проломано барієру, що стояла хміж жінками державних, а не державних народів на 'площині МЖР. І як воно не дивно — проломала її українська жінка та сама, що її колись усунено з МЖР за “недержавність” Вона промовляла не тільки у своєму імені, а в користь чешок, по льок, що колись були членками МЖР, а тепер теж стали емі грантками. Не такі давні часи, коли ці самі жіночі угрупован ня приложили своїх рук, щоб у- сунути українок з МЖР за “не державність” А тепер прийшов
Page load link
Go to Top